Протизапальні та антиоксидантні ефекти рослинних компонентів у комплексній терапії гострого циститу у жінок
##plugins.themes.bootstrap3.article.main##
Анотація
Загальновідомо, що фітотерапія як метод лікування та профілактики захворювань з використанням лікарських рослин та їх екстрактів позитивно впливає не лише на окремо взятий орган, а й на весь організм в цілому.
Мета дослідження: аналіз протизапальних та антиоксидантних ефектів комбінованого рослинного засобу, до складу якого входять такі активні інгредієнти, як рицинова олія (Castor oil), α-пінен, олія м’яти перцевої (Mentha piperita oil), екстракт трави кропиви собачої звичайної (Leonuri cardiacae), олія ягід ялівцю (Juniperus oil), екстракт аммі зубної (Ammi visnaga), екстракт квітів ромашки лікарської (Matricaria chamomilla), у молодих жінок із гострим циститом (ГЦ).
Матеріали та методи. У дослідженні взяли участь 50 амбулаторних хворих на ГЦ жінок віком від 18 до 35 років (середній вік – 25,9±6,1 року). Діагноз встановлювали на підставі скарг, результатів опитувальника оцінки симптомiв гострого циститу (ACSS), даних анамнезу, фізикального дослідження та підтверджували лабораторними тестами, проводили клінічний та біохімічний аналізи крові, визначали показники імунного статусу.
Пацієнтки були розподілені на дві групи по 25 осіб у кожній. Групи були співставні за віком, вираженістю клінічної симптоматики та лабораторними показниками. Хворі контрольної групи отримували стандартний курс антибактеріальної терапії протягом 7 днів. Жінки групи втручання додатково приймали комбінований рослинний препарат у дозі 1 капсула двічі на день протягом 30 днів та потім ще 60 днів у дозі 1 капсула 1 раз на день.
Контрольні візити відбувалися через 7 днів після першого та через 1 та 3 міс від початку терапії. Протягом дослідження оцінювали динаміку скарг, результати опитувальника ACSS та лабораторних аналізів сечі, крові, визначали показники імунного статусу та параметрів системи оксидативний стрес–антиоксидантний статус.
Результати. Після курсу етіотропного лікування визначено, що середня тривалість симптомів ГЦ у пацієнток контрольної групи була в 1,67 разу довше, ніж у жінок групи втручання (р<0,05). Після місячного вживання рослинного комбінованого препарату спостерігалася стабілізація системи антиоксидантного захисту, а саме: показники оксидативного стресу у групі втручання відзначалася достовірно більш позитивною динамікою на відміну від контрольної групи (р<0,01); показники антиоксидантної системи досягли норми та мали достовірні відмінності порівняно з контрольною групою (р<0,05). У групі втручання спостерігалося збільшення функціонального резерву фагоцитуючих клітин, визначалося виражене збільшення кількості клітин, здатних до фагоцитозу, поглинальна активність нейтрофілів була також значно більшою, ніж в контрольній групі (р<0,05).
Протягом 3-місячного профілактичного курсу лікування фітопрепаратом відсутність повторного захворювання зафіксовано у 96% пацієнток групи втручання на відміну від жінок контрольної групи, де відсутність реінфекції зареєстрована лише у 72% хворих (р<0,05).
Висновки. Застосування комбінованого рослинного препарату у дозі 1 капсула 2 рази на день додатково до стандартної терапії гострого циститу (ГЦ) у жінок достовірно скорочує тривалість клінічних симптомів і сприяє більш швидкому клініко-лабораторному одужанню. Через 30 днів застосування спостерігається нормалізація показників окиснювального стресу, антиоксидантного захисту та фагоцитарної активності нейтрофілів. Комплексна терапія ГЦ із включенням фітопрепарату протягом 3 міс асоціюється з достовірно меншою кількістю випадків реінфекції сечових шляхів порівняно з лікуванням без фітотерапії.
##plugins.themes.bootstrap3.article.details##
![Creative Commons License](http://i.creativecommons.org/l/by/4.0/88x31.png)
Ця робота ліцензується відповідно до Creative Commons Attribution 4.0 International License.
Автори зберігають авторське право, а також надають журналу право першого опублікування оригінальних наукових статей на умовах ліцензії Creative Commons Attribution 4.0 International License, що дозволяє іншим розповсюджувати роботу з визнанням авторства твору та першої публікації в цьому журналі.
Посилання
Gupta K, Grigoryan L, Trautner B. Urinary Tract Infection. Ann Int Med. 2017;167(7):49–64. doi: 10.7326/AITC201710030.
Neugent ML, Hulyalkar NV, Nguyen VH, Zimmern PE, De Nisco NJ. Advances in Understanding the Human Urinary Microbiome and Its Potential Role in Urinary Tract Infection. mBio. 2020;11(2):e00218–20. doi: 10.1128/mBio.00218-20.
Chenoweth CE. Urinary Tract Infections: 2021 Update. Infect Dis Clin North Am. 2021;35(4):857–70. doi: 10.1016/j.idc.2021.08.003.
Jackson AR, Ching CB, McHugh KM, Becknell B. Roles for urothelium in normal and aberrant urinary tract development. Nat Rev Urol. 2020;17(8):459–68. doi: 10.1038/s41585-020-0348-2.
Dalghi MG, Montalbetti N, Carattino MD, Apodaca G. The Urothelium: Life in a Liquid Environment. Physiol Rev. 2020;100(4):1621–705. doi: 10.1152/physrev.00041.2019.
Williams NA, Barnard L, Allender CJ, Bowen JL, Gumbleton M, Harrah T, et al. Evidence of Nonuniformity in Urothelium Barrier Function between the Upper Urinary Tract and Bladder. J Urol. 2016;195(3):763–70. doi: 10.1016/j.juro.2015.10.066.
Ener K, Keske M, Aldemir M, Özcan MF, Okulu E, Özayar A, et al. Evaluation of oxidative stress status and antioxidant capacity in patients with painful bladder syndrome/interstitial cystitis: preliminary results of a randomised study. Int Urol Nephrol. 2015;47(8):1297–302. doi: 10.1007/s11255-015-1021-1.
Allameh Z, Salamzadeh J. Use of antioxidants in urinary tract infection. J Res Pharm Pract. 2016;5(2):79–85. doi: 10.4103/2279-042X.179567.
Ciragil P, Kurutas EB, Gul M, Kilinc M, Aral M, Guven A. The effects of oxidative stress in urinary tract infection during pregnancy. Mediators Inflamm. 2005;2005(5):309–11. doi: 10.1155/MI.2005.309.PM
Xu Z, Elrashidy RA, Li B, Liu G. Oxidative Stress: A Putative Link Between Lower Urinary Tract Symptoms and Aging and Major Chronic Diseases. Front Med (Lausanne). 2022;9:812967. doi: 10.3389/fmed.2022.812967.
Lala V, Leslie SW, Minter DA. Acute Cystitis [Internet]. In: StatPearls. Treasure Island (FL): StatPearls Publishing; 2024 Jan. Available from: https://www.ncbi.nlm.nih.gov/books/NBK459322/.
Frazier RL, Huppmann AR. Educational Case: Acute Cystitis. Acad Pathol. 2020;7:2374289520951923. doi: 10.1177/2374289520951923.
Hernández-Hernández D, Ortega-González Y, Padilla-Fernández B, Gutiérrez-Hernández PR, Castro-Díaz DM. Management of Acute Cystitis in the Era of COVID-19. Curr Bladder Dysfunct Rep. 2023;18(1):10–5. doi: 10.1007/s11884-022-00677-0.
Amayun I. Adherence to recent antibiotic guidelines for acute uncomplicated cystitis. J Am Assoc Nurse Pract. 2021;33(11):879–85. doi: 10.1097/JXX.0000000000000526.
Aragona SE, Ciprandi G; Study Group on Urinary Infections: Vasciaveo L, Cantelmi M, Ciavolino G, et al. Acute uncomplicated cystitis management in clinical practice: a nationwide survey. J Biol Regul Homeost Agents. 2021;35(3):1097–101. doi: 10.23812/21-159-L.
Kulchavenya E. Acute uncomplicated cystitis: is antibiotic unavoidable? Ther Adv Urol. 2018;10(9):257–62. doi: 10.1177/1756287218783644.
Khalil N, Bishr M, Desouky S, Salama O. Ammi Visnaga L., a Potential Medicinal Plant: A Review. Molecules. 2020;25(2):301. doi: 10.3390/molecules25020301.
Bhagavathula AS, Mahmoud Al-Khatib AJ, Elnour AA, Al Kalbani NM, Shehab A. Ammi Visnaga in treatment of urolithiasis and hypertriglyceridemia. Pharmacognosy Res. 2014;7(4):397–400. doi: 10.4103/0974-8490.167894.
Kamal FZ, Stanciu GD, Lefter R, Cotea VV, Niculaua M, Ababei DC, et al. Chemical Composition and Antioxidant Activity of Ammi visnaga L. Essential Oil. Antioxidants (Basel). 2022;11(2):347. doi: 10.3390/antiox11020347.
Ji S, Fattahi A, Raffel N, Hoffmann I, Beckmann MW, Dittrich R, et al. Antioxidant effect of aqueous extract of four plants with therapeutic potential on gynecological diseases; Semen persicae, Leonurus cardiaca, Hedyotis diffusa, and Curcuma zedoaria. Eur J Med Res. 2017;22(1):50. doi: 10.1186/s40001-017-0293-6.
Semwal P, Rauf A, Olatunde A, Singh P, Zaky MY, Islam MM, et al. The medicinal chemistry of Urtica dioica L.: from preliminary evidence to clinical studies supporting its neuroprotective activity. Nat Prod Bioprospect. 2023;13(1):16. doi: 10.1007/s13659-023-00380-5.
Flórez M, Cazón P, Vázquez M. Antioxidant Extracts of Nettle (Urtica dioica) Leaves: Evaluation of Extraction Techniques and Solvents. Molecules. 2022;27(18):6015. doi: 10.3390/molecules27186015.
El Mihyaoui A, Esteves da Silva JCG, Charfi S, Candela Castillo ME, Lamarti A, Arnao MB. Chamomile (Matricaria chamomilla L.): A Review of Ethnomedicinal Use, Phytochemistry and Pharmacological Uses. Life (Basel). 2022;12(4):479. doi: 10.3390/life12040479.
Sah A, Naseef PP, Kuruniyan MS, Jain GK, Zakir F, Aggarwal G. A Comprehensive Study of Therapeutic Applications of Chamomile. Pharmaceuticals (Basel). 2022;15(10):1284. doi: 10.3390/ph15101284.
Mahendran G, Rahman LU. Ethnomedicinal, phytochemical and pharmacological updates on Peppermint (Mentha × piperita L.) – A review. Phytotherapy research: PTR. 2020;34(9):2088–139. doi: 10.1002/ptr.6664.
Markowska-Szczupak A, Wesołowska A, Borowski T, Sołoducha D, Paszkiewicz O, Kordas M, et al. Effect of pine essential oil and rotating magnetic field on antimicrobial performance. Sci Rep. 2022;12(1):9712. doi: 10.1038/s41598-022-13908-5.
Gonçalves AC, Flores-Félix JD, Coutinho P, Alves G, Silva LR. Zimbro (Juniperus communis L.) as a Promising Source of Bioactive Compounds and Biomedical Activities: A Review on Recent Trends. Int J Molecular Sci. 2022;23(6):3197. doi: 10.3390/ijms23063197.
Mourenza Á, Gil JA, Mateos LM, Letek M. Novel Methods to Identify Oxidative Stress-Producing Antibiotics. Methods Mol Biol. 2021;2296:249–61. doi: 10.1007/978-1-0716-1358-0_15.
Mourenza Á, Gil JA, Mateos LM, Letek M. Oxidative Stress-Generating Antimicrobials, a Novel Strategy to Overcome Antibacterial Resistance. Antioxidants (Basel). 2020;9(5):361. doi: 10.3390/antiox9050361.
Dwyer DJ, Belenky PA, Yang JH, MacDonald IC, Martell JD, Takahashi N, et al. Antibiotics induce redox-related physiological alterations as part of their lethality. Proc Natl Acad Sci USA. 2014;111(20):E2100–9. doi: 10.1073/pnas.1401876111.
Salehi B, Upadhyay S, Erdogan OI, Kumar JA, Jayaweera S, et al. Therapeutic Potential of α- and β-Pinene: A Miracle Gift of Nature. Biomolecules. 2019;9(11):738. doi: 10.3390/biom9110738.
Leite-Sampaio NF, Gondim CNFL, Martins RAA, Siyadatpanah A, Norouzi R, Kim B, et al. Potentiation of the Activity of Antibiotics against ATCC and MDR Bacterial Strains with (+)-α-Pinene and (-)-Borneol. Biomed Res Int. 2022;2022:8217380. doi: 10.1155/2022/8217380.
Fontes M, de Araújo B. Potential Antibacterial Action of - Pinene. Med Sci Forum. 2022;12:11.
Marwa C, Fikri-Benbrahim K, Ou-Yahia D, Farah A. African peppermint (Mentha piperita) from Morocco: Chemical composition and antimicrobial properties of essential oil. J Adv Pharm Technol Res. 2017;8(3):86–90. doi: 10.4103/japtr.JAPTR_11_17.
Muntean D, Licker M, Alexa E, Popescu I, Jianu C, Buda V, et al. Evaluation of essential oil obtained from Mentha×piperita L. against multidrug-resistant strains. Infect Drug Resist. 2019;12:2905–2914. doi: 10.2147/IDR.S218141.
Hajrah N, Abdul WM, Sabir J, Al-Garni SMS, Sabir M, El-hamidy SMA, et al. Anti-bacterial activity of Ricinus communis L. against bacterial pathogens Escherichia coli and Klebsiella oxytoca as evaluated by Transmission electron microscopy. Biotechnol Biotechnol Equipment 2018;32(3):686–91. doi: 10.1080/13102818.2018.1451778.
Gamze G. Antimicrobial and toxicity profiles evaluation of the Chamomile (Matricaria recutita L.) essential oil combination with standard antimicrobial agents. Ind Crops & Products 2018;120:279–85.
Jeyaseelan EC, Jashothan PT. In vitro control of Staphylococcus aureus (NCTC 6571) and Escherichia coli (ATCC 25922) by Ricinus communis L. Asian Pac J Trop Biomed. 2012;2(9):717–21. doi: 10.1016/S2221-1691(12)60216-0.
Feirouz B, Salima KG. Antibacterial Activity and Chemical Composition of Ammi visnaga L. Essential Oil Collected from Boumerdes (Algeria) During Three Periods of the Plant Growth. J Essential Oil Bearing Plants. 2014;17(6):1317–28. doi: 10.1080/0972060X.2014.912164.
Bouyahyaoui A, Bahri F, Romane A, Höferl M, Wanner J, Schmidt E, et al. Antimicrobial Activity and Chemical Analysis of the Essential Oil of Algerian Juniperus phoenicea. Nat Prod Commun. 2016;11(4):519–22.
Tahmouzi S, Chodsi M. Optimum extraction of polysaccharides from motherwort leaf and its antioxidant and antimicrobial activities. Сarbohydrate Polymers 2014;112:396–403. doi: 10.1016/j.carbpol.2014.06.024.
Al-Mamun MA, Akter Z, Uddin MJ, Ferdaus KM, Hoque KM, Ferdousi Z, et al. Characterization and evaluation of antibacterial and antiproliferative activities of crude protein extracts isolated from the seed of Ricinus communis in Bangladesh. BMC Complement Altern Med. 2016;16:211. doi: 10.1186/s12906-016-1185-y.
Haindongo N, Anyogu A, Ekwebelem O, Anumudu C, Onyeaka H, et al. Antibacterial and antibiofilm effects of garlic (Allium sativum), ginger (Zingiber officinale) and mint (Mentha piperta) on Escherichia coli biofilms. Food Sci Applied Biotechnol. 2021;4(2):166–76. doi: 10.30721/fsab2021.v4.i2.146.
Sandasi M. Peppermint (Mentha piperita) inhibits microbial biofilms in vitro. South African J Botany. 2011;77:80–5.
Daoudi A, Aarab L, Abdel-Sattar E. Screening of immunomodulatory activity of total and protein extracts of some Moroccan medicinal plants. Toxicol Ind Health. 2013;29(3):245–53. doi: 10.1177/0748233711430972.
Ez-zahir A, Lahna A, Marnissi F, Oudghiri M, Naya A. Immuno-Modulatory, Anti-Psoriatic Effects and Furanochromone (Khellin and Visnagin) Contents of Ammi Visnaga (L.) Hydeoethanolic Extract. Biomed Pharmacol J. 2022;15(3):1623–35. doi: 10.13005/bpj/2500.
Anokhina GA. The role of dietary nutrition and phytotherapy in the prevention and treatment of CKD. Kidneys Phytother Urol Nephrol. 2013;2:36–41.