Досвід використання комбінованого відхаркувального препарату при позалікарняній пневмонії у дітей дошкільного віку
##plugins.themes.bootstrap3.article.main##
Анотація
Гостра пневмонія у дітей дошкільного віку часто потребує застосування комбінованих препаратів, що впливають на кашель. Однією з них є комбінація бромгексину, гвайфенезину і сальбутамолу, яка гарно зарекомендувала себе у дітей шкільного віку і дорослих. Проте даних щодо застосування такої комбінації у дітей дошкільного віку обмаль.
Мета спостереження: оцінювання клінічної ефективності та безпеки терапії Аскорілом Експекторантом у дітей 2–7 років з гострою позалікарняною пневмонією.
Матеріали та методи. Нами узагальнено досвід терапії 30 дітей віком 2–7 років, що хворіли на позалікарняну пневмонію середнього ступеня тяжкості. На тлі антибактеріальної терапії дітям призначали Аскоріл Експекторант протягом 9–12 днів. Проводили оцінювання загального стану пацієнтів, вираженості кашлю, задишки, виділення мокротиння, моніторинг небажаних ефектів, вимірювали частоту серцевих скорочень, систолічний та діастолічний тиск. Переносимість препарату вивчали за даними клінічного спостереження і за допомогою десятибальної візуально-аналогової шкали.
Результати. У всіх дітей до початку лікування були труднощі при відкашлюванні мокротиння. До 2–3-го дня лікування кашель ставав вологим. Симптоми нічного кашлю зникали на 5–6-й день лікування, денного – значно зменшувалися до 6–7-го дня. Клінічні ознаки вогнищевих змін у легенях персистували в усіх пацієнтів на 3-й і 5-й дні комплексної терапії та були відсутні у більшості пацієнтів через 10 днів від початку лікування. На 3-й день лікування інтенсивність кашлю зменшилась з 2,53 до 1,07 бала (р<0,001). На 5-й день лікування інтенсивність кашлю зменшилась у 2,9 разу порівняно з даними на початку терапії, на 10-й день – у 5,9 разу. Добру переносимість (8–10 балів) відзначено у 43,3 % дітей, в інших – задовільну. У жодної дитини не було поганої переносимості.
Заключення. Включення у комплексне лікування хворих на позалікарняну пневмонію комбінованого мукоактивного препарату Аскоріл Експекторант приводить до швидкого полегшення захворювання і досягнення ефективного мукорегулювального ефекту при добрій переносимості препарату.##plugins.themes.bootstrap3.article.details##
![Creative Commons License](http://i.creativecommons.org/l/by/4.0/88x31.png)
Ця робота ліцензується відповідно до Creative Commons Attribution 4.0 International License.
Автори зберігають авторське право, а також надають журналу право першого опублікування оригінальних наукових статей на умовах ліцензії Creative Commons Attribution 4.0 International License, що дозволяє іншим розповсюджувати роботу з визнанням авторства твору та першої публікації в цьому журналі.
Посилання
Геппе Н.А., Селиверстова Н.А., Утюшева М.Г. (2011) Современные методы лечения кашля при острых респираторных заболеваниях у детей «Эффективная фармакотерапия. Пульмонология и оториноларингология». 2:46–54.
Григорьева Н.Ю. (2013) Оценка клинической эффективности и безопасности комбинированного препарата Аскорил у больных с коморбидной бронхолегочной и сердечно-сосудистой патологией. РМЖ. 26:1475–1481.
Клячкина И.Л. (2012) Лечение кашля при ОРВИ и гриппе. РМЖ. 6:278–281.
Клячкина И.Л., Синопальников А.И. (2015) Фиксированные комбинации мукоактивных препаратов в программе лечения кашля. 1:74–82.
Клячкина И.Л., Дмитриев Ю.К. (2012) Лечение нетяжелых обострений хронической обструктивной болезни легких. Клин. Мед. 3:69–73.
Крамарьов С.О., Євтушенко В.В., Марков А.І. (2015) Досвід застосування комбінованого препарату Аскоріл при гострих респіраторних інфекціях у дітей. Здоровье ребенка. 4: (64):85–91.
Лапшин В.Ф., Уманець Т.Р. (2014) Муколітична терапія у дітей з рецидивним бронхітом. Перинатологія і педіатрія. 3(59):36–39.
Марушко Ю.В., Крамарев С.А., Марушко Т.В., Шеф Г.Г. (2017) Избранные вопросы детской пульмонологии (для семейных врачей). Киев:148.
Мизерницкий Ю.Л., Мельникова И.М. (2013) Муколитическая и отхаркивающая фармакотерапия у детей. М.: Медпрактика-М:66.
Настанова 00620. Пневмонія у дітей: http://guidelines.moz.gov.ua/documents/2918. id=ebm00620&format=pdf.
Нургожин Т.С., Гуляев А.Е., Ермекбаева Б.А., Жаугашева С.К., Абуова Г.Т., Ан Э.А. (2013) Результаты международного многоцентрового неинтервенционного клинического исследования эффективности и безопасности аскорила экспекторанта при лечении кашля, проведенного в республике Казахстан и в республике Узбекистан. Клин. Мед.6:50–55.
Перцева Т.А., Киреева Т.В., Кравченко Н.К. (2013) Кашель: патогенетически обоснованный выбор терапии. Ліки України. 6:50–56.
Синопальников А.И., Клячкина И.Л. (2013) Кашель М.: Медицинское информационное агентство: 151–152.
Титова Т.А. (2019) Ефективність і контроль лікування гострого кашлю Медична газета «Здоров’я України 21 сторіччя». 15-16:460–461.
Юдіна Л.В. Комбінована мукоактивна терапія: погляд пульмонолога. (2017) Ліки України. Medicine of Ukraine. 6 (212):16–20.
Prabhu Shankar S., Chandrashekharan S., Bolmall C.S., Baliga V. (2010) Efficacy, safety and tolerability of salbutamol + guaiphenesin + bromhexine (Ascoril) expectorant versus expectorants containing salbutamol and either guaiphenesin or bromhexine in productive cough: a randomised controlled comparative study. J Indian Med Assoc. 08 (5):313–320.
Shmeleva N.M. Use of the Mucoregulator Ascoril for Respiratory Diseases. Ter Arkh. 2012;84(10):86–90.